Integreret praktik i læreruddannelsen: Læs om rollefordelingen
Skolelederforeningen har i samarbejde med Danske Professionshøjskoler, KL, Danmarks Lærerforening og Lærerstuderendes Landskreds udarbejdet en vejledende oversigt over roller og opgaver i samarbejdet om den integrerede praktik.
Med den integrerede praktik er det målet at styrke samarbejdet mellem professionshøjskole og praktikskole. Oversigten skal ses som et værktøj til at støtte dialogen om praktikken mellem relevante samarbejdspartnerne og skabe større afklaring mellem lærerstuderende, læreruddannere, forvaltning, skoleledere og praktiklærere om, hvem der løser hvilke opgaver.
Hent værktøjet her
Modelfoto: Klaus Holsting
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024
Debat: Fælles indsats skal fjerne voldsom adfærd
Nyt program må ikke blive en ny reform
Godt og ambitiøst. Skolelederforeningens formandskab ser mange gode takter i regeringens nye udspil for folkeskolen, men påpeger vigtigheden af, at de mange punkter bliver søsat løbende, så det bliver en proces og ikke en reform.
Under fem overskrifter skal folkeskolen styrkes. Det fremgår af regeringens nye kvalitetsprogram for folkeskolen ”Frihed og fordybelse”.
Politikerne vil give mere frihed under ansvar, mere praktisk undervisning og valgfrihed til de ældste elever og mere indflydelse til skolebestyrelserne. Og så vil de styrke lærerværelset og skabe et stærkere fællesskab i klassen.
I Skolelederforeningen hilser formandskabet tiltagene velkomne:
”Der er rigtig mange gode takter, og en del af det genkender vi fra samarbejdet i Sammen om skolen”, siger formand Claus Hjortdal og nævner mere frihed til skolerne, en balance mellem fagfaglig undervisning og dannelsesorienteret praksisundervisning og et fokus på at styrke relationerne i klasseværelset, så fællesskaberne bliver stærkere og flere elever kan være i almenundervisningen.
Prøvetrykket skal sænkes
I programmet bliver også nævnt arbejdet med nye læreplaner og prøvetrykket. Her er ingen løsningsforslag men en anerkendelse af, at det er centrale parametre at få kigget på:
”Hvis vi ikke gør noget ved de to ting, får vi ikke ændret indholdet i undervisningen. Så bliver det umuligt at få skabt en mere praksisrettet skole, hvor vi imødekommer præstationspresset og er i stand til at rumme flere elever”, siger næstformand Dorte Andreas og bliver suppleret af Claus Hjortdal:
”Vi skal skabe en skole, der passer til eleverne og ikke som i dag, hvor eleverne skal passe til skolen. Det kræver blandt andet, at vi får langt færre prøver og indfører nye prøveformer”
Det skal være en proces
Ikke mindst er Skolelederforeningens formandskab optaget af processen. De mener, det er afgørende, at de mange initiativer realiseres lidt ad gangen: ”Med 30-40 punkter kan man blive bekymret for, om det går hen og bliver en reform i stedet for et program. Det er vigtigt at se det som en proces, der går i gang. Noget vil kunne realiseres med det samme, men andet kræver grundige drøftelser først”, siger Dorte Andreas.
Brug for ledelse
Det står ligeledes klart for formandskabet, at alle de ændringer og tiltag, der er lagt op til, fordrer langt mere ledelse-tæt-på.
”At der er tilstrækkeligt med ledelseskræfter, bliver vigtigt, og så har skolelederne brug for økonomisk stabilitet. Det betyder, at budgettet ikke skal åbnes flere gange om året, og at skolestrukturen ikke løbende er til debat”, lyder det fra Claus Hjortdal.
Foto: Klaus Holsting
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024
Debat: Fælles indsats skal fjerne voldsom adfærd
Velkommen til vores nye hjemmeside
Tak fordi du besøger os her på www.skolelederforeningen.org. Vi er glade for at præsentere dig for vores helt nye hjemmeside. Siden byder på nyt design og en opbygning, der gør det nemmere at finde lige netop det, du søger.
”Foreningens hjemmeside spiller en helt central rolle i kommunikationen med vores medlemmer, lokale formænd og samarbejdspartnere. Derfor har vi som moderne fagforening relanceret siden, som efterhånden havde en del år bag sig, så den nu er endnu mere overskuelig og brugervenlig,”
— siger Claus Hjortdal, formand for Skolelederforeningen.
Som forening har vi et klart mål om at understøtte vores medlemmer, lokalforeninger og samarbejdspartnere optimalt. Vi ønsker, at vores budskaber og udspil står klart og tydeligt. Og sidst, men ikke mindst, arbejder vi for bedst muligt at binde foreningen sammen lokalt og centralt. Det har været vores ledetråd i relanceringen og opbygningen af hjemmesiden.
Få svar om løn og vilkår
Derfor har vi styrket rådgivningssiderne, så du som medlem nemt kan finde vigtig viden om alt fra løn til arbejdstid og pension. Samtidig er det nemt at finde frem til, hvem du skal kontakte hos os, hvis du ønsker personlig rådgivning – en rådgivning, som du naturligvis stadig er mere end velkommen til.
Det gør og mener vi!
Besøgende får også et godt overblik over og indblik i vores mange politiske indsatser, udmeldinger og materialer på de nye sider, så foreningens budskaber står knivskarpt ved hjælp af tekst, billeder og lyd. Det skal være med til at styrke vores synlighed og indflydelse.
Viden og materialer til tillidsvalgte
De nye sider giver et godt overblik over rollen som tillidsvalgt. Viden og materialer til brug i det lokale arbejde – både omkring lokale interessevaretagelse og mere praktiske emne om administration og økonomi – er samlet og nemt tilgængeligt.
”Vi håber, I bliver glade for den nye hjemmeside og vil gå på opdagelse i den”, siger Claus Hjortdal.
Hvis du oplever, at noget ikke fungerer her på siderne, eller du har forslag til forbedringer, er du meget velkommen til at kontakte os på lbh@skolelederne.org eller mali@skolelederne.org
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024
Debat: Fælles indsats skal fjerne voldsom adfærd
”Penge har vi mange af” - så invester i folkeskolen!
Hvis folkeskolen skal leve op til samfundets forventninger om at give eleverne den bedste undervisning og trivsel, så skal der flere ressourcer til. Ellers risikerer vi at tabe eleverne. Til ulempe for os alle i fremtiden. Og kære Mette, Lars og Jakob - pengene skal komme fra jer og regeringen. Det minder Dorte Andreas, næstformand i Skolelederforeningen, regeringen og politikerne om netop i dag, hvor Folketinget åbner.
Når statsminister Mette Frederiksen nu overraskende melder ud, at der er mange penge i samfundet, så må vi spørge, ”hvor bliver pengene af”? For vi kan på ingen måde få øje på dem ude på skolerne.
Hvor bliver pengene af, når vi hører om skoler, der må sende elever hjem til onlineundervisning eller ingen undervisning, fordi der ikke er råd til vikarer eller til at ansætte lærere og pædagoger?
Hvor bliver pengene af, når elever ikke trives, men ikke kan få den hjælp og støtte, de har brug for?
Hvor bliver pengene af, når vi ser skolelukninger, skolesammenlægninger eller skoledistrikter, der slås sammen som en spareøvelse?
I skolerne gør vi, hvad vi kan, og vi forsøger at optimere og få midlerne til at strække så langt som muligt. Men budgetterne er så små, at det er en umulig opgave. Tro mig: Alt, hvad der kan spares væk i folkeskolen, er for længst sparet væk.
Giv os mulighed for at gøre vores bedste for eleverne
Der er meget store forventninger til folkeskolen, og det skal der være. Vi skal naturligvis gøre vores bedste for at give eleverne undervisning af høj kvalitet og de bedste forudsætninger for at trives. Det er vores fornemste opgave og rettesnor hver eneste dag. Men vi oplever, at økonomien desværre ikke står mål med samfundets forventninger.
Det mærker flere. Forleden mødte jeg en dreng fra en 8. klasse, der var så ked af, at skolen igen stod overfor besparelser. Han sagde ”nu er der snart ikke engang råd til at have en lærer til at undervise i hver time. Hvor er det lige, vi kan spare mere”?
For at skolerne har mulighed for at lykkes, bør der blandt andet sikres økonomi til at støtte de elever, som ikke trives og til at skabe inkluderende læringsmiljøer. Der er behov for at sikre, at der er voksne nok omkring eleverne fx via tovoksenordninger – og til at sikre kompetenceudvikling. Sidst men ikke mindst er der behov for økonomi til at sikre eleverne en varieret og spændende undervisning.
Brug de nødvendige penge på velfærd
At økonomien ikke står mål med forventningerne, mærker landets borgmestre tilsyneladende også ifølge flere borgmesterudmeldinger. Kommunerne står lige nu over for opgaven med at lægge kommunernes kommende budgetter. Her spænder blandt andet regeringens serviceramme ben for, at kommunerne kan bruge de nødvendige penge på velfærden. Det rammer skolerne.
Regeringens forklaring er, at der ikke er hænder nok til at løfte velfærden, men min oplevelse en hel anden: Det er ikke et spørgsmål, om der er hænder nok, men snarere et spørgsmål, om der er penge til hænderne.
Så kære Mette, Lars og Jakob – der skal flere ressourcer til folkeskolen, og de skal komme fra jer og regeringen. Når I afsætter 650 millioner kroner ekstra til offentlig velfærd, så rækker de slet, slet ikke langt nok.
Der skal en langt større investering til, hvis vi vil sikre vores børns fremtidige uddannelse, trivsel og dannelse. Til glæde og gavn for alle i fremtiden.
Debatindlægget af Dorte Andreas, næstformand i Skolelederforeningen, er bragt i Skolemonitor 3. oktober 2023.
Modelfoto: Klaus Holsting
Foto af Dorte Andreas: Frandsen Fotografi
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024
Debat: Fælles indsats skal fjerne voldsom adfærd
Skolelederforeningen har nu vedtaget kravene til OK-24
Skolelederforeningens hovedbestyrelse har behandlet, hvilke krav der skal stilles til overenskomstforhandlingerne i foråret 2024.
I august behandlede Skolelederforeningens hovedbestyrelse, hvilke krav der skal stilles til overenskomstforhandlingerne i foråret 2024. Kravene har løbende været behandlet og dækker både det kommunale, regionale og statslige aftaleområde.
Siden er kravene sendt videre og samlet med kravene fra de øvrige lederorganisationer i LC-Lederforum.
Her er en oversigt over de temaer, som Skolelederforeningens krav fordeler sig inden for:
- Løn – bevarelse og forbedring af reallønnen for alle medlemmer gennem procentvise lønstigninger
Der tages forbehold for yderligere lønkrav, hvis der skulle komme økonomi til specielle forhandlinger, hvor de lavest lønnede ledere ønskes tilgodeset.
- Et bæredygtig lederliv
For at sikre et bæredygtigt lederliv stilles følgende krav:
- Modernisering og forbedringer af de generelle regler for merarbejde for medarbejdere uden højeste arbejdstid
- Obligatorisk kompensation ved uforudsete begivenheder (pandemi/byggeri/ekstraordinære opgaver)
- Bedre sikring af ledelsens arbejdsmiljø (ledelsestid er ikke gratis)
- Opgaveglidning ved administrative besparelser skal medføre ekstra resurser til ledelsesteamet
- Fokus på brug af seniorordninger for medarbejdere uden øverste arbejdstid
- Særlige krav i forhold til mellemledere
- Obligatoriske mentorordninger til nye mellemledere (under to års anciennitet)
- Obligatorisk netværk (bygget på erfaringer fra ”Ord Til Handling”)
- Særligt fokus på alene-ledere (matrikel-mellemledere, som er eneste leder på matriklen)
- Efteruddannelse – Fokus på udviklingsplanen
- Der skal være dialog om opgaveporteføljen i ledelsesteamet, når ledere er på efteruddannelse – dialogen skal tages i forbindelse med den obligatoriske udviklingsplan
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024
Debat: Fælles indsats skal fjerne voldsom adfærd
Lærere oplever: Skoleledelsen presses ud i andre opgaver end direkte ledelse af kerneydelsen
Skolelederforeningen er ikke overrasket over resultaterne af et stort, nyt forskningsprojekt om lærernes motivation og deres opfattelse af ledelse og arbejdstidsregler. – Det, lærerne mangler fra deres ledere, er netop det, lederne selv savner tid til, siger næstformand Dorte Andreas.
Et flertal af danske folkeskolelærere er glade for deres arbejde, føler sig motiverede og har høj faglig selvtillid.
Det viser den første rapport fra Forskningsprojektet ”Motivation, ledelse og opfattelse af arbejdstidsregler – en undersøgelse blandt danske folkeskolelærere,” som er baseret på spørgeskemabesvarelser fra cirka 3500 folkeskolelærere.
Middel opfattelse af ledelse
Lærernes tilfredshed med ledelsen bliver overordnet kategoriseret som ”middel” i undersøgelsen. Når det gælder visionsledelse, svarer under halvdelen, at de er ”overvejende enige” eller ”helt enige” i, at deres skoleledere for eksempel ”konkretiserer en klar vision for skolens fremtid”.
Det er også lidt under halvdelen af lærerne, der oplever anerkendende ledelse i en sådan grad, at de er overvejende eller helt enige i, at deres ledere aktivt viser påskønnelse af medarbejdere, der gør deres arbejde bedre end forventet.
Mest negativ er lærernes vurdering af den faglige ledelse.
Cirka 44 pct. er overvejende eller helt enig i, at ledelsen ”gør en aktiv indsats for at sikre en fælles forståelse af faglig kvalitet”, mens tallet er cirka 32 pct. for et udsagn om, at ledelsen ”gør en aktiv indsats for at sikre medarbejdernes faglige udvikling”.
Skoleledere har samme frustrationer
Skolelederforeningens næstformand, Dorte Andreas, oplever, at skoleledelserne selv savner tid til blandt andet pædagogisk ledelse.
“Vi ville da ønske, det så anderledes ud, men det flugter fuldstændig med flere tidligere undersøgelser af ledernes motivation og psykiske arbejdsmiljø”, siger hun.
Flere undersøgelser har vist, at lederne føler sig presset af bureaukratiske opgaver, igangsættelse af nye indsatser, der kommer oppefra, og opgaveglidning fra for eksempel socialområdet og det tekniske område, forklarer Dorte Andreas.
Der er jo ikke noget, lederne hellere vil end at konkretisere visioner, anerkende medarbejderne og sikre den faglige kvalitet. Det er netop derfor, de er blevet ledere. Men de mangler tid, og det er nok også derfor, vi ser nogle forlade faget. Skolelederforeningen arbejder på at skabe politisk opmærksomhed på, at vi har brug for mindre bureaukrati og større ledelsesrum. Den nye rapport bekræfter, at der er behov for det”.
— siger Dorte Andreas, næstformand i Skolelederforeningen.
Så selvom mange lærere i undersøgelsen angiver, at den faglige ledelse er mangelfuld, kommer det derfor ikke helt bagpå Dorte Andreas:
“Det, vi kan se i foreningens skolelederundersøgelse, er, at lederne ikke oplever, de har den tid, de gerne ville have, til at lede pædagogisk, og det kan lærerne mærke.”
Et flertal foretrækker A20
Forskerne har også undersøgt lærernes opfattelse af den nye arbejdstidsaftale, A20.
Cirka halvdelen opfatter den som en forbedring i forhold til de tidligere regler, den udskældte lov 409.
En fjerdedel oplever ikke forskel, og en anden fjerdedel opfatter A20 som en forringelse.
Der er stor variation i, hvor godt lærerne synes, arbejdstidsaftalen fungerer for dem personligt, og hvor tilfredse de er med skoleledelsens implementering af aftalen.
Den nye rapport er den første afrapportering af undersøgelsen. Senere rapporter vil sammenligne med tidligere resultater og undersøge sammenhængene mellem de forhold, forskerne har undersøgt.
Foto: Klaus Holsting
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024
Debat: Fælles indsats skal fjerne voldsom adfærd
Finanslovsforslag: Folkeskolen har brug for en langsigtet investering
Med øremærkede midler til en særlig indsats for fagligt svage elever er folkeskolen blevet betænkt i finanslovsforslaget for 2024. Det afspejler langt fra skolernes behov, mener Skolelederforeningens formandskab.
Et millionbeløb til intensive læringsforløb løser ikke folkeskolens store udfordringer med en trængt økonomi og et stigende antal børn i mistrivsel. Det, folkeskolen har brug for, er i stedet en langsigtet investering, lyder det fra Skolelederforeningens formandskab.
– Det er godt, der kommer ekstra fokus på de fagligt svageste elever, og det er fint, at det prioriteres økonomisk, siger formand Claus Hjortdal om de millioner kroner, som regeringen vil afsætte i 2024 til intensive undervisningsforløb for elever med udfordringer i dansk eller matematik. Men der er også et men.
– For det første skal regeringen passe på med at definere for faste rammer for, hvordan pengene skal bruges. Hvis det skal gavne eleverne, er det vigtigt, at skolerne lokalt får mulighed for at finde de bedste løsninger for netop deres elever, og det er ikke nødvendigvis intensive forløb i små hold. For det andet er det vigtigt, at der ikke følger en masse bureaukrati med indsatsen i form af afrapporteringer og den slags, som æder alle resurserne, siger Claus Hjortdal.
Millionerne rækker ikke langt
Signalerne fra regeringen er, at det går godt med dansk økonomi, og at der er et stort råderum, og for at løfte den borgernære velfærd fremgår det også af finanslovsforslaget, at regeringen vil øge kommunernes serviceramme for 2024 med 650 millioner kroner. Næstformand i Skolelederforeningen Dorte Andreas mener ikke, det kan kaldes en langsigtet investering. Hun har svært ved at tro, at det overhovedet kommer til at kunne mærkes ude på skolerne.
– Mange kommuner og herunder skolerne er for tiden i gang med spareøvelser. Med et løft på 650 millioner kroner er der lige godt 7 millioner kroner til hver af de 98 kommuner til mere borgernær velfærd. Det er ingenting i forhold til det, de skal spare. Så ude på skolerne tror jeg ikke, vi får glæde af det store økonomiske råderum, siger Dorte Andreas og peger på, at der er brug for en forventningsafstemning, for skolerne har svært ved at levere den forventede kvalitet.
Flere opgaver presser økonomien
Presset på skolernes økonomi skyldes blandt andet, at opgavemængden stiger uden, at der følger penge med, forklarer Claus Hjortdal.
“Med et stigende antal børn, der mistrives, får vi flere udgifter på det specialiserede område. Pengene bliver ofte taget fra almenområdet, hvilket betyder, at kvaliteten samlet set risikerer at blive dårligere. Samtidigt ser vi et faldende børnetal, hvilket ikke nødvendigvis betyder færre udgifter. Klasser med få elever er ikke meget billigere end klasser med mange elever, og det betyder, at udgiften per elev bliver højere.”
— Claus Hjortdal, formand i Skolelederforeningen.
Finanslovsforslaget skal nu forhandles, før den endelige finanslov for 2024 forventes at vedtages i december.
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024
Debat: Fælles indsats skal fjerne voldsom adfærd
Materiale: Værd at vide om arbejdsrelateret vold
BFA Velfærd og Offentlig administration har udgivet publikation med fokus på forebyggelse og håndtering af vold.
På alle arbejdspladser er forebyggelse og håndtering af vold vigtig. Vold kan føre til en række alvorlige konsekvenser. Derfor kræver det, at hele arbejdspladsen tager det alvorligt.
I en ny publikation sætter BFA Velfærd og Offtentlig administration fokus på forebyggelse og håndtering af vold.
I publikationen findes bl.a. viden om vold og konkrete forslag til at komme volden i forkøbet og håndtere den, hvis volden skulle ramme.
Udover publikationen findes også et dialogspil til personalegruppen om vold, trusler og konflikter i det daglige arbejde.
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024
Debat: Fælles indsats skal fjerne voldsom adfærd
Tema om ledelse i folkeskolen
Af Dorte Andreas, næstformand, Skolelederforeningen, august 2023
I anledningen af tiåret for tilblivelsen af folkeskolereformen, sætter Ledelsesavisen fokus på folkeskolen i fremtiden med temaet 'Ledelse i folkeskolen'. Hvilke visioner kan skubbe og trække fremad og øge folkeskolefrekvensen? Hvilke elementer i reformens bestræbelser bør bevares og videreudvikles? Hvilke elementer bør vi gøre op med eller nedtone?
Samarbejde skal udvikle folkeskolen
Den mere berygtede end berømte folkeskolereform kan i år fejre 10 år for sin tilblivelse.
Udgangspunktet var godt. Reformen lovede skolerne og skolelederne frihed til selv at kunne tilrettelægge og organisere en varieret skoledag. Hvis blot vi levede op til tre overordnede mål: At eleverne blev så dygtige som muligt, at den sociale ulighed blev udlignet, og at respekten for skolerne vendte tilbage.
Men reformen har ikke haft lette vilkår undervejs og den frihed, skolelederne blev ”lovet” til at lede skolen, har vi skulle kigge langt efter.
Fra enighed til uenighed
Blækket var nærmest ikke tørt, før den brede politiske enighed blev til bred uenighed, og i stedet for frihed blev skolerne udsat for konstante ændringer af rammerne og indblanding ned i de mindste detaljer.
Skolelederne blev overdynget med krav til administration, registrering og afrapportering, og den styring frarøvede muligheden for at tage ansvar og sætte retning for den folkeskole, som vi holder så meget af.
Samtidig var lærernes arbejdstid bragt i spil, hvilket resulterede i en lockout af lærerne. Arbejdstidsaftalen blev til lov 409, og alt i alt viste styring sig ikke at være løsningen på de komplekse problemstillinger, som folkeskolen og samfundet står overfor at løse.
En ny måde at udvikle skolen på
Folkeskolen skal ledes og styres på en anden måde og her 10 år efter, er der heldigvis et paradigmeskifte på vej.
Lov 409 om arbejdstid er blevet afløst af en arbejdstidsaftale. Det er en aftale, der bygger på samarbejde, dialog og tillid under overskriften ”Skole er noget vi laver sammen”.
Politikerne har også fået øje på, at der er andre og mere hensigtsmæssige veje at gå i forhold til at videreudvikle vores fælles folkeskole. Det nye er en strategi, som bygger på troen på er, at ”samarbejde kan mere end 10 reformer”.
”Sammen om skolen”
Den tidligere undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil gik foran og etablerede et nyt samarbejde, kaldet Sammen om skolen – et partnerskab, som regeringen og den nuværende minister Mattias Tesfaye har ønsket at fortsætte.
Det handler om, at vi sammen – politikerne og alle parterne omkring skolen – samarbejder om en justering af det eksisterende. Og samtidigt er processen vendt på hovedet, så parterne bliver involveret og hørt inden, politikerne træffer den endelige beslutning.
Nøgleordene er dialog, tillid og vedholdenhed. Der er ingen quickfix. Løsningerne skal masseres med tålmodighed og vedholdenhed ind i et samarbejde. Vi skal være sammen om skolen!
Samarbejdsmodellen begyndte på det nationale niveau, men den er også begyndt at sprede sig lokalt i et stigende antal kommuner, og det stiller nogle nye krav til alle. Politisk skal man både på Christiansborg og i kommunerne have mod til at sætte forventningerne lidt ned og turde involvere bredt og afprøve og eventuelt justere igen, inden man træffer en beslutning.
Det, at vi er involveret i processen fra start til slut, giver et helt andet ejerskab til beslutningerne, og det er lettere at implementere nye tiltag, fordi de passer til virkeligheden. Både lokalt og nationalt vil det give mulighed for at tænke ledelse og skoleudvikling på en helt ny måde, når vi sammen forandrer folkeskolen indefra og ser folkeskolen som et fælles ansvar.
Dialogen bliver lagt ud på skolerne
Blandt de første resultater, der er kommet ud af samarbejdet på det nationale niveau, er for eksempel meddelelsesbogen, som blandt andet bygger på input og viden fra et tidligere samarbejde mellem de deltagende parter om skole/hjemsamarbejdet.
Meddelelsesbogen er et godt eksempel på, hvordan dialogen nu er lagt ud på de enkelte skoler i skolebestyrelser og personalemøder til drøftelse af, hvad indholdet skal være og hvilke fag, der skal indgå.
Det handler om, hvad der giver bedst mening lokalt på den enkelte skole.
Et andet emne, som vi i Skolelederforeningen har peget på, har været, hvordan de ofte tunge og tilbageskuende kvalitetsrapporter med fordel kunne erstattes af dialoger med fokus på progression og kvalitet.
Det er i stedet blevet til skoleudviklingssamtaler, hvor skolelederne mødes med forvaltningerne og nogle steder også de lokalt valgte politikere og skolebestyrelser og drøfter kvaliteten i den enkelte skole med fokus på, hvordan man kan videreudvikle kvaliteten eventuelt med understøttelse fra forvaltningen.
Afbureaukratisering og frihed
Skoleudviklingssamtalen vil også naturligt kunne være omdrejningspunktet i frisættelsen af skolerne, hvor skolerne får mulighed for at tilpasse sig de elever, man nu engang har. Samtidig kan forvaltningen og politikerne helt legitimt fortsat drøfte og følge den enkelte skoles og det samlede skolevæsens arbejde med kvaliteten. Det er en afbureaukratisering, som i høj grad giver meget mere mening, og hvor man de steder, der er dialog også med politikerne, opnår en langt større forståelse for hinandens synspunkter og ståsteder.
Det er dialogen, de relationer og den tillid til hinanden, som man opbygger i et samarbejde, der vil medvirke til at løse de udfordringer, der kan være, og til at skabe de nødvendige justeringer og forandringer i den enkelte kommune og i den enkelte skole.
Et tæt samarbejde bygget op omkring dialog og tillid fordrer, at man ikke med det samme går i løsningsmode, men at alle parter har mod til at afprøve og fejle. Med andre ord: Man skal være risikovillig og turde investere i samarbejdet. At løse komplekse problemer kræver nysgerrighed, samarbejde og ændrede ledelsesroller.
Fælles billede af målet
Man skal både som politiker og part være klar til at fire lidt på egne krav for at kunne mødes i løsninger, som er langtidsholdbare.
Væsentligt for samarbejdet er også, at der er skabt et fælles billede af, hvilket formål eller hvilken opgave man er sammen om. Man skal tale sammen om, hvad man vil med det fælles skolevæsen. Finde de temaer der fylder allermest. Det vil give mere lokal frihed og flere lokale beslutninger.
Inddrag viden fra praksis – sæt ledere og medarbejderes professionelle dømmekraft i spil, men inddrag også viden fra forskningen. Det er at tænke skoleudvikling på en helt ny måde, hvor der skabes ejerskab til skoleudviklingen blandt alle aktører omkring skolen, og hvor skoleudviklingen tager afsæt i både politiske visioner, forskning og skolens praksis.
For at skabe plads til nye partnerskaber og mødefora, må der ryddes godt og grundigt op i det, man i forvejen har bygget op, så der ikke blot bliver lagt nyt ovenpå det gamle, men skabt plads til reelt at tænke samarbejde på en ny måde.
Nogle gange kan det være nødvendigt med store ændringer og sværdslag som afsæt til at komme videre – sådan som det er sket med skolen. I dag står vi i hvert fald et nyt sted sammen og i et reelt partnerskab og samarbejde om skolen.
Afgørende for at lykkes med en ny måde at lede skoleudvikling og forandringer i skolen er altså ikke en ny reform. Men hvis det i højere grad er en frisættelse af folkeskolen med lokale partnerskaber, hvor dialog, tillid og ikke mindst vedholdenhed, er omdrejningspunkt for samarbejdet og endelige beslutninger, så kan vi godt kalde det for en ny reformstrategi, hvor vi er sammen om en ny måde at politikudvikle og lave god skoleudvikling og længerevarende løsninger til gavn og glæde for eleverne i vores folkeskole.
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024
Debat: Fælles indsats skal fjerne voldsom adfærd
Hjortdal: Vi får ikke bedre skoler ved at hænge nogen ud
I debatindlægget stiller formand Claus Hjortdal spørgsmålstegn ved regeringens fokus på bekymrende kvalitet i folkeskolen.
Debatindlægget af Claus Hjortdal er bragt i Skolemonitor d. 15. august
Et nyt skoleår er skudt i gang og traditionen tro er der fra mediernes side stor bevågenhed på den begivenhed.
I år ser vi, at der blandt andet er kommet fokus på folkeskoler med bekymrende kvalitet.
Siden sidste år er der sket det, at Udviklingslisten over de 10 procent dårligst præsterende skoler er fjernet sammen med kravet om en udviklingsplan.
Det var efter ønske fra os – parterne omkring skolen – i Sammen om Skolen, at udviklingslisten blev fjernet, mens vi advarede mod, at den blev erstattet af et fokus på skoler med »bekymrende kvalitet«. Som frygtet har det resulteret i en ny uofficiel liste, som medierne kan stykke sammen ud fra aktindsigt.
Vi advarede om begrebet »bekymrende kvalitet«, fordi der ikke bliver ændret på, at det stadig dækker over skoler, der scorer lavt på en række parametre ligesom på udviklingslisten, og udover karakterer er fravær nu også blevet et parameter.
Og vi advarede mod den ensidige fokusering af folkeskolens kvalitet, når 20 procent af alle børn går på fri- privat- eller efterskole og dermed ikke indgår i et tilsvarende tilsyn.
Et udtryk for mangel på tillid
Udover det uhensigtsmæssige med en uofficiel liste skabt af pressen, er der en række grunde til, at man fra politisk side bør skynde sig med at ændre sin egen beslutning.
For det første er det udtryk for voldsom mangel på tillid til det kommunale system, når man fra centralt hold har brug for en ekstra styring og ikke mener, at de nye skoleudviklingssamtaler tager hånd om problemerne.
Tanken med samtalerne er netop at give mulighed for en god og grundig dialog mellem skole og kommune om, hvordan skolen kan ændre på tingene.
For det andet lægger det et unødigt pres på skoler, der i forvejen er under lup.
De små fire procent af alle folkeskoler, der har vedvarende lave karakterer i forskellige test er i forvejen udtaget til det, der hedder Kvalitetstilsyn, og er i den forbindelse i tæt dialog med STUK, Styrelsen for Undervisning og Kvalitet.
Disse skoler kan nu opleve, at de kommer med i endnu et tilsyn. Det sker på grund af det nye ekstra fokus på fravær.
Jeg kan betro alle, at alle folkeskoler har fokus på fravær. Og på de skoler, hvor fraværet er for højt, arbejdes der seriøst i samarbejde med forvaltningen om at nedbringe det.
Liste afslører manglende indsigt
For det tredje risikerer succesfulde skoler at blive udlagt som fiaskoer.
Det er de skoler, der arbejder med at skabe en inkluderende skole, hvor så mange som muligt er en del af almenmiljøet og følger almenundervisningen.
Skolens succes kan være at lykkes med at få en gruppe af elever til at deltage i få fag i almenskolen, men ikke i alle fag.
Når de ikke går til eksamen i alle fag, bliver de en del af den negative statistik hos STUK. Når de så får lavere karakter, indgår de i karaktergennemsnittet, og skolen har dermed en bekymrende kvalitet!
Det er mangel på anerkendelse af det gode inklusionsarbejde, der finder sted.
Endelig er der så mange tilfældigheder, der ikke bliver taget højde for, som kan ligge bag, at en skole får betegnelsen lav kvalitet. Det kan være en skole, der netop det år havde mange elever fra specialområdet, som gik op til eksamen. Eller det år fik man mange elever fra andre skoler, som man ikke selv havde haft undervisningsansvaret for. Eller noget helt tredje.
Listen kan være lang, når vi skal gøre rede for de hop i karakterer eller fravær, der kan opstå i 9.klasserne.
Det er mangel på indsigt i grundvilkårene og virkeligheden på skolerne, når politikerne vælger at beholde en liste, som ikke er en liste, men fungerer som en liste, og som får folkeskolen til at fremstå med dårlig kvalitet.
Samtidig bliver der brugt en masse ressourcer og kræfter på bureaukrati, der på ingen måde udvikler skoler. De ressourcer kunne i stedet blive investeret i at få skabt en bedre skole.
Foto: Klaus Holsting
Læs seneste nyheder
5. august 2024
2025 bliver erhvervsuddannelsernes år
5. august 2024
Vi slår dørene op til en stolt folkeskole
24. juni 2024